1.	Základné údaje

1.1	Hlavné ciele a úlohy, ktoré plán rieši

	Urbanistická štúdia Košice – les Myslava – Girbeš je spracovaná na základe zadania, vypracovaného obstarávateľom. Hlavným podnetom pre spracovanie bola iniciatíva poslancov mestského zastupiteľstva, pod vedením predsedu komisie výstavby poslaneckého zboru, Ing. M. Kravčíka, na základe ktorej bol Útvar hlavného architekta mesta Košice poverený spracovaním urbanistickej štúdie pre lokalitu Myslava-Girbeš, ako pilotného projektu pre bývanie v prímestských lesoch. Parametre navrhovanej zástavby a jej celkový charakter bol spracovaný na základe doporučení účastníkov Fóra pre stratégiu bývania v Košiciach, ktoré viedli Ing. M. Kravčík a Ing. Slavkovská, vedúca oddelenia výstavby MMK. Urbanistická štúdia má konkretizovať predstavu využitia lesov pre bývanie, preveriť urbanistické, administratívne a technické súvislosti. V prípade rozhodnutia o vhodnosti riešenia bude štúdia slúžiť ako podklad pre spracovanie doplnku územného plánu, vrátane návrhu záväzných regulatívov pre výstavbu v danej lokalite, pre rozhodovanie v  území a ako podklad pre projektové riešenie infraštruktúry a jednotlivých domov. 

1.2	Zhodnotenie územia z hľadiska platnej územnoplánovacej dokumentácie

	Doterajší územný plán HSA Košice s využitím daného územia nerátal, nakoľko je zaradené do kategórie lesov zvláštneho určenia – lesoparku, ktorý je významnou súčasťou systému ekologickej stability mesta. Zachovanie ekologickej stability doporučuje predseda komisie výstavby Ing. M. Kravčík riešiť ”...diverzifikáciou činností, nie striktnou ochranou vybraných lokalít, ale ich lepším zapojením do organizmu mesta...” ako uviedol na 2. pracovnom stretnutí účastníkov Fóra pre stratégiu rozvoja bývania v Košiciach- konkrétne - bývaním v prímestských lesoch, založenom na princípoch udržateľného rozvoja (viď záznamy, v prílohe). Nutný úbytok vzrastlých stromov bude nahradený výsadbou stromov v konkrétnych lokalitách na existujúcich sídliskách, financovanou z predaja pozemkov pre bývanie v prímestských lesoch. 

1.3	Údaje o súlade riešeného územia so zadaním, so stanoviskami z prerokovania konceptu

- bude doplnené po prerokovaní

2.	Riešenie územného plánu

2.1	Vymedzenie hranice riešeného územia s uvedením parcelných čísiel všetkých regulovaných pozemkov

	Hranice riešeného územia sú vymedzené hranicou zastavaného územia Myslavy, východným okrajom záhradkárskej lokality Maša, juhovýchodným a severovýchodným okrajom záhradkárskej lokality Studničky, lesnou cestou spájajúcou záhradkárske lokality Maša, Girbeš a Kamnený potok III a samotným korytom Kamenného potoka. Riešené územie zahŕňa tieto parcely v k. ú. Myslava: 1721, 1722, 3835, 3836, 4837, 3838, 3842, 3843, 3841, 3840, časť p. č. 3844 a 1642, 3852, 3851 (existujúce komunikácie). 
	Riešené územie sa nachádza v mestskej časti Košice-Myslava. 

2.2	 Súčasný stav riešeného územia

2.2.1. Použité podklady a informačné zdroje o riešenej lokalite.

Východiskovým podkladom pre spracovanie výkresovej časti štúdie bola digitálna mapa mesta Košice aktualizovaná na úseku územnotechnických informácií (Ing. K. Lokša) na základe porovnania s Ortofotomapou mesta Košice 1:5000 (nálet v roku 2000) a obhliadky terénu v čase spracovania štúdie. Pre širšie vzťahy a okrajové časti riešenej lokality bolo použité ŠMD ZM10 (Štátne mapové dielo Základná mapa 1:10 000). 
Informácie všeobecného charakteru o stave biotických a abiotických zložiek životného prostredia riešenej lokality sa čerpali z úlohy ”Košice-biotická a abiotická zložka životného prostredia” ktorú vypracoval okrem Geocomplexu a.s. -  ako koordinačného pracoviska – celý rad slovenských i zahraničných organizácií (z Českej republiky, Luxemburska a Belgicka) v období august 1994 – december 1999.
Podrobnejšie poznatky o riešenej lokalite a fotodokumentácia (M. Jerguš) boli získavané obhliadkou lokality v období pred a počas spracovania štúdie ako i konzultáciami so starostom MČ Myslava, pracovníkmi Magistrátu mesta Košíc, Mestských lesov a.s., a ďaľších.

2.2.2. Opis riešeného územia

	Riešené územie má trojuholníkový tvar, zaberá plochu takmer 100 ha po oboch stranách spevnenej lesnej komunikácie vedúcej od ZŠ Myslava po záhradkársku lokalitu Girbeš.
	Z hľadiska morfológie terénu je danú lokalitu možné charakterizovať ako chrbát medzi Myslavským a Kamenným potokom. Pozdĺžna os tohto chrbta je orientovaná z juhovýchodu na severozápad. Po hrebeni sprístupňuje danú lokalitu spevnená lesná cesta, ktorá slúži pre prístup ku záhradkárskym lokalitám Girbeš, Kamenný potok III. a jej pokračovanie vedie až do údolia potoka Vrbica, v katastri Vyšný Klatov. 
	Väčšia časť územia je so sklonom k Myslavskému potoku, o málo menšiu časť územia odvodňuje Kamenný potok. Svažitosť územia sa zvyšuje so stúpajúcou vzdialenosťou od existujúcej cesty. Riešené územie medzi dvoma potokmi je v niektorých častiach rozbrázdené ryhami a výmoľmi, z ktorých väčšina, z hľadiska svojej veľkosti, nebráni výstavbe (hĺbka od 1 do 3 m). Dve alebo tri výraznejšie ryhy sa rozširujú v dolnej časti až na 10-15m s hĺbkou cca 5m, v návrhu zástavby je potrebné tieto terénne útvary zohľadniť. Ryhy sa začínajú spravidla v hornej tretine svahu a rozširujú sa smerom k potoku. Väčší počet rýh sa nachádza v severnom cípe územia, v južnom cípe územia, v strednej časti západného svahu a v juhovýchodnej časti územia (viď schému č.1 v časti 3 – Doplňujúce údaje). Obhliadkou bol zistený povrchový výver občasného charakteru len v jednom prípade rozšíreného ukončenia výmoľa, je predpoklad, že podobné vývery fungujú v danej lokalite aj vo väčšom množstve, v závislosti od množstva spadnutých zrážok. Podrobné zmapovanie morfológie terénu je potrebné spracovať v rámci predbežného geologického a hydrogeologického prieskumu. 
	Celé územie s výnimkou existujúcej komunikácie a prieseku lemujúceho vzdušné vedenie vysokého napätia je pokryté vzrastlými stromami, vek cca 50-80 rokov. V poslednom období bol realizovaný výrub stromov v severovýchodnom cípe, v rozsahu približne 3 ha, na mieste výrubu sa v súčasnosti len ojedinele nachádzajú vzrastlé stromy. V dolnej časti lokality rastie panónsky dubovo-hrabový les, rozloha tohoto biotopu je cca 80 ha. V hornej časti lokality Myslava-Girbeš rastie typ lesa, s prevažným zastúpením duba letného a jedle bielej, ktorý je možné klasifikovať ako dubovo-hrabové lesy lipové. Prevládajúcou drevinou v celej lokalite je dub letný. Ďalšie významne zastúpené dreviny sú hrab, v hornej časti lokality sa hojne vyskytuje jedľa biela, buk lesný, v prímesi sa vyskytuje aj topoľ osikový, vŕba biela, borovica lesná a ďalšie druhy. 
V lokalite Myslava-Girbeš bol v letnom období zistený výskyt okolo 50 vtáčích druhov. Časť týchto druhov na lokalite aj hniezdi, časť z nich sa tu vyskytuje celoročne, 3 druhy sa vyskytujú len v zimnom období. 3 vtáčíe druhy, vyskytujúce sa v danej lokalite, sú chránené osobitne, podľa zoznamu európskych ohrozených druhov vtákov: ďateľ prostredný , tesár čierny a muchárik bielokrký (podrobnejšie viď vyjadrenie o.z. Sosna v časti Dokumenty a vyjadrenia).
	Kamenný potok nie je regulovaný, navrhované riešenie ovplyvňuje len z hľadiska možnosti zaústenia individuálnych malých ČOV. Myslavský potok sa hranice riešenej lokality dotýka len na dvoch krátkych úsekoch. 
	Plochu riešeného územia pretína elektrické vzdušné vedenie (220 kV), plánuje sa vybudovanie paralelného vedenia (400 kV), v tom istom koridore, mierne rozšírenom. V okolí záhradkárskych lokalít sa riešeného územia okrajovo dotýkajú prípojné vzdušné vedenia. Iné inžinierske siete sa v riešenom území nenachádzajú. 
	Na riešenej lokalite je potrebné v prípade rozhodnutia o výstavbe realizovať podrobné pôdorysné i výškové zmapovanie existujúceho terénu.

2.3	Väzby vyplývajúce z riešenia a zo záväzných častí územného plánu obce

Platnou územnoplánovacou dokumentáciou pre územie je Územný plán hospodársko-sídelnej aglomerácie Košice, ktorý na riešenom území ponecháva súčasnú funkciu, t.j. les. Realizácia predmetnej výstavby je podmienená zmenou - doplnkom územného plánu.

2.4	Urbanistická koncepcia priestorového a funkčného usporiadania územia a funkčného využitia pozemkov

2.4.1. Urbanizmus

	Pri návrhu výstavby na pozemkoch lesa je na základe záväzku Fóra pre stratégiu bývania potrebné v maximálnej miere vychádzať z podmienok udržateľného rozvoja. Nakoľko sa pohybujeme v lokalite porastenej lesom, najzákladnejším princípom návrhu bývania je zachovanie existujúceho prostredia v maximálnej možnej miere. V súčasnosti, keď nie je potenciál vybudovať úplne sebestačnú kolonizačnú enklávu v lese, je z ekonomických a praktických dôvodov každé riešenie ”bývania v lese” kompromisom medzi protichodnými požiadavkami ako sú:
–	zachovanie čo najviac stromov, v protiklade k oslneniu a prírodzenému osvetleniu domov a k budovaniu prístupových komunikácií
–	čo najredšie osídlenie v protiklade k možnostiam zabezpečenia bezpečnosti obyvateľov, ekonomickosti prevádzky bývania (polícia, hasiči, záchranná služba, cestovanie do práce, školy a pod.)
–	zabezpečenie kontroly využívania územia v protiklade k individuálnemu získavaniu úžitkovej vody, tepla, individuálnemu odstraňovaniu splaškovej vody, a likvidácie tuhého domového odpadu a pod.
–	umožnenie čo najlepšieho pobytu a migrácie voľne žijúcich zvierat, vtákov, obojživelníkov, hmyzu a pod. v protiklade so striktným vymedzením životného priestoru bývajúcich, v záujme pohody bývania a umožnenia zdravého pobytu ľudí a domácich zvierat (oplocovanie pozemkov, chemické ošetrovanie stromov, prenos chorôb z domácich na voľne žijúce zvieratá a naopak, prenos chorôb na človeka – kliešte, alergie a pod.) 

2.4.2. Plochy, dĺžky komunikácií, počty domov a max. prípustná miera odlesnenia

	Celková plocha riešeného územia je 110 ha. V lesnom pôdnom fonde je z toho vedených 97,22 ha, takmer 3 ha tvorí pozemok existujúcej lesnej spevnenej komunikácie a približne 10 ha je plocha pod vzdušným vedenímVN. Z lesného pôdneho fondu je potrebné vyňať všetku, v súčasnosti takto evidovanú plochu. Zámerom však je, aby odlesnenie nepresiahlo 20% stromami porastenej plochy, t.j. max. 19,6 ha. Na bývanie je určených73,5 ha, ktoré sa môžu rozdeliť na max. 346 stavebných pozemkov. Na každom je max. prípustné odlesnenie 300m2, čo spolu činí 346 x 300m2 = 10,38 ha. Celková dĺžka navrhovaných komunikácií môže byť max. 7 780 m, čo pri šírke záberu 11 m (max. šírka konštrukcie komunikácie vrátane koridoru pre siete a odvodňovacie priekopy) činí 8,6 ha. Spolu pre komunikácie a bývanie vychádza teda max. prípustná odlesnená plocha na 19 ha. (Podrobnejšie údaje pre jednotlivé časti riešeného územia sú zrejmé z tabuľky na výkrese č. 2) 

2.4.3. Technická infraštruktúra

	Urbanistická štúdia je spracovaná ako optimalizovaný návrh zástavby v lokalite Košice – les Myslava - Girbeš, ktorý by splnil predstavy vlastníka pozemku o zhodnotení svojho majetku a súčasne by zachoval čo možno najväčšiu časť spoločenskej hodnoty danej lokality – prírodného prostredia lesa - pre celú komunitu Košičanov. V tejto súvislosti sme ako rozhodujúci faktor pre usporiadanie zástavby vyhodnotili zabezpečenie technickej infraštruktúry, najmä sprístupnenie územia komunikáciami a odkanalizovanie územia, prijal sa princíp riešenia s minimalizáciou zásahov do existujúceho prostredia. 

2.4.3.1. Komunikácie
Dopravné sprístupnenie vychádza z daností riešeného územia. Ako hlavná prístupová komunikácia sa využíva existujúca spevnená lesná cesta š. 3m, ktorú je nutné prebudovať na profil 7m. Vedľajšie prístupové komunikácie (šírka 4m s výhybňami), trasované v maximálnej možnej miere s ohľadom na existujúci terén, sa vybudujú podľa záujmu a konkrétnych požiadaviek na odpredaj a využitie pozemkov, tak aby každý majiteľ pozemku mal zabezpečený prístup z verejnej komunikácie (podrobnejšie viď časť Doprava). Maximálna dĺžka komunikácií v danom území je stanovená na 7 780 m. Zrážkovú vodu z komunikácií, striech a spevnených plôch je potrebné zadržať a nechať vsiaknuť v bezprostrednej blízkosti uvedených stavebných konštrukcií tak, aby to neohrozilo ich stabilitu ani stabilitu objektov na susedných pozemkoch. Konkrétne riešenia je potrebné navrhnúť na základe podrobnejších hydrogeologických a geologických prieskumov v ďaľších stupňoch projektovej dokumentácie. (podobnejšie viď časť doprava)

2.4.3.2 splaškové vody
V zmysle zadania štúdia navrhla alternatívne spôsoby zástavby, vzhľadom na spôsob likvidácie splaškovej vody. Po porovnaní ekonomických ukazovateľov alt.1 – odvedenie splaškových vôd do kanalizačného zberača a alt.2 – čistenie splaškových vôd bezodtokovými čističkami (trstinové jazierka), sa ako výhodnejšia javí alternatíva s čistením vôd v trstinových jazierkach. Podmienkou je akceptovanie technológie ”kompostovacieho WC” budúcimi vlastníkmi pozemkov a zabezpečenie kontroly režimu čistenia vody. Voda prečistená v trstinovom jazierku bude opätovne využitá ako úžitková voda, prípadne je možné prebytok vody nechať vsakovať na vlastnom pozemku, za podmienky preukázania takejto možnosti hydrogeologickým a geologickým prieskumom (podrobnejšie viď časť kanalizácia). 
Najekonomickejšia alt. 3 – individuálne nakladanie so splaškovými vodami – individuálne trstinové jazierka na každom pozemku - nesie so sebou riziko možného nedodržiavania alebo nesprávneho uplatnenia technológie, pričom prípadné znečistenie a porucha individuálneho trstinového jazierka by výrazne ohrozila kvalitu bývania na susedných pozemkoch, preto ju v rozsahu (346 rod. domov), ktorý štúdia rieši nedoporučujeme. 

2.4.3.3 pitná voda
	Zásobovanie pitnou vodou je riešené vodovodným rozvodom. Riešené územie prechádza cez dve tlakové pásma. V prvej alternatíve je vodovodný rozvod napojený na existujúci rozvod vody v Myslave, ktorý po realizácii prepojenia s vodojemom KVP kapacitne postačuje pre celú lokalitu (podrobnejšie viď časť Voda). V druhej alternatíve je vodovodný rozvod napojený na zdroj vody, ktorý sa získa realizáciou opatrení na zvýšené zadržiavanie zrážkovej vody na ploche cca 4 km2 v mestských lesoch severne od riešenej lokality (podrobnejšie viď časť program vodného hospodárstva). Doporučuje sa zrážkovú vodu individuálne využívať ako úžitkovú, najmä v kombinácii s využitím prečistenej splaškovej vody z trstinového jazierka.  

2.4.3.4. elektrická energia
	Pre potreby zabezpečenia elektrickej energie celkového požadovaného odberu cca 1,3 MW budú v riešenej lokalite rozmiestnené 3 nové kioskové transformačné stanice navzájom prepojené VN rozvodom Systém bude napojený na južnom konci riešenej lokality na nové prívodné VN vedenie od spínacej stanice 22 kV SS KVP č. 600 (pripojenej na ES 110/22 kV Košice – Západ) a na severnej strane na jestvujúce vonkajšie diaľkové VN vedenie (priesek v lese). Od jednotlivých transformačných staníc budú vedené NN káble na hranicu každej parcely. Navrhnuté kapacity sú postačujúce aj pre napojenie verejného osvetlenia, pozdĺž prístupových komunikácií v zmysle STN. Všetky rozvody v riešenom území sú navrhované ako káblové podzemné (podrobnejšie viď časť energetické hospodárstvo). Odber elektrickej energie pre jednotlivé domy je limitovaný na 20 kW, doporučuje sa využitie úsporných elektrospotrebičov triedy A. Využitie elektrickej energie na kúrenie je možné len v prípade, že ide z hľadiska potreby kúrenia o tzv. pasívny dom (merná potreba tepla menej ako 15kWh/m2). 

2.4.3.5. kúrenie a teplá úžitková voda
	Vzhľadom na vyžadovaný ekologický charakter zástavby a jej prevádzky sa z hľadiska spotreby tepla počíta s výstavbou nízkoenergetických, pasívnych, prípadne nulových domov. Maximálna prípustná merná potreba tepla je 50 kWh/m2, doporučuje sa 15 kWh/m2. Pre dosiahnutie týchto hodnôt je potrebné dispozíciu, tvar, veľkosť, konštrukciu, materiály a osadenie domu do terénu prispôsobiť požiadavke obmedzenia tepelných únikov (kompaktný tvar,  veľkosť otvorov, tepelný odpor konštrukcií približne dvojnásobný ako je súčasná STN). Tieto požiadavky sú plne v súlade s doporučeniami a predpismi EÚ. Realizačné investície sú o niečo vyššie než pri výstavbe domov, výrazne však zlacňujú prevádzku objektov.
Predpokladá sa individuálne zabezpečenie kúrenia a prípravy teplej úžitkovej vody, doporučené je spaľovanie štiepkov, ktorých výrobu zabezpečujú Mestské lesy s.r.o., v kombinácii s odpadovým drevom produkovaným na vlastnom pozemku. 
Alternatívne je možné zabezpečovanie tepla realizovať vybudovaním centrálneho zdroja tepla podľa štúdie TEHO, predpokladané investičné náklady vybudovania systému pre danú lokalitu sa pohybujú okolo 170 mil. Sk (podrobnejšie viď v materiáli ”Teplo a palivo”, spracoval Ing. A. Kucharík). V prípade akceptovania systému spoločného zásobovania teplom sa ponúka celý rad ďalších možností a kombinácií získavania tepla a energií, napr. spracovaním biologického odpadu na bioplyn a jeho následným spaľovaním a pod. (podrobnejšie viď materiál ”Využiteľnosť obnoviteľných zdrojov energie pre lokalitu Košice-Les Myslava-Girbeš”, spracoval RNDr. I. Burčík, CSc).

2.5	Začlenenie stavieb do okolitého prostredia

Formy bývania v danej lokalite je potrebné prispôsobiť jej prírodnému charakteru. V spracovanej štúdii je prezentovaný maximálny počet domov (346), ktorý je možné v danej lokalite realizovať pri zachovaní spoločensky cenného, prírodného charakteru územia – a jeho funkcie biocentra. 
Vlastníkovi územia sa doporučuje ešte pred odpredajom pozemkov vytvoriť podmienky pre rozvoj a podporu záujmu o ekologický charakter bývania, s minimálnymi zásahmi do existujúceho prostredia. 
Zásahy je nutné minimalizovať predovšetkým individuálnym návrhom domov pre jednotlivé pozemky, pri detailnom poznaní a zohľadnení konkrétnych daností terénu, orientácie parcely a pod. V technickom zabezpečení domov je nutné vychádzať z princípov trvalo udržateľného rozvoja, na výstavbu a prevádzku domov používať obnoviteľné materiály a obnoviteľné zdroje energie, rešpektovať predpísané spôsoby získavania, zadržiavania a využívania dažďovej vody pre úžitkové účely, dispozíciu a charakter domu je potrebné prispôsobiť zvolenej alternatíve nakladania so splaškovými vodami.
Doporučujeme tiež vytváranie malých skupín a podskupín rodinných domov, ktoré by koordinovanou výstavbou na základe poznania prostredia mohli zefektívniť investície vynaložené na zabezpečenie technickej vybavenosti ako aj lepšie využiť danosti prostredia. Koordinovaným usporiadaním viacerých domov je možné dosiahnuť lepšie využitie odlesnených plôch, kratšie vzdialenosti prípojok a pod. Podmienkou je dobrá vzájomná komunikácia majiteľov pozemkov ešte pred začatím výstavby, prípadne spoločné vlastníctvo niektorých častí územia. 

2.6	Zastavovacie podmienky na umiestnenie jednotlivých stavieb s určením možného zastavania a únosnosti využívania územia

2.6.1.	Veľkosti jednotlivých pozemkov v rozmedzí od 15 do 45 á
2.6.2.	Max. možný počet objektov je stanovený na 346 rodinných domov a 7 objektov občianskej vybavenosti
2.6.3.	Max. zastavaná plocha je 10% plochy pozemku, max. však 150 m2, vrátane všetkých spevnených plôch (za spevnenú plochu sa považuje súvislá, pre vodu nepriepustná plocha, väčšia ako 0,25 m2)
2.6.4.	Max. prípustná plocha s odstránenými stromami bude 20% plochy pozemku, max. však 300 m2 , vrátane zastavanej plochy, na zvyšku parcely je povinnosť udržiavať vzrastlú zeleň v súlade s jej súčasným charakterom 
2.6.5.	Pripúšťa sa výstavba objektov s jedným nadzemným podlažím a podkrovím, alebo objektov s dvoma nadzemnými podlažiami s plochou strechou (spád max. 10 %), ich výška však nesmie presiahnuť priemernú výšku okolitých stromov, max. však 9m od terénu
2.6.6.	Odber el. energie je limitovaný pre každý objekt max. Ps =20 kW 
2.6.7.	Merná spotreba tepla je limitovaná pre rodinný dom na max. 50kW/m2 
2.6.8.	Každý dom bude napojený na verejný, alternatívne na lokálny vodovod
2.6.9.	Každý majiteľ parcely musí zabezpečiť zadržanie, resp. vsakovanie zrážkovej vody zo spevnených plôch a striech objektov na svojej parcele
2.6.10.	Každý dom bude 	alt. 1 - pripojený na spoločnú kanalizáciu s odvedením vôd do 
	verejnej kanalizačnej siete
	alt. 2 – pripojený na spoločnú kanalizáciu s odvedením vôd do čističiek odpadových vôd - trstinových jazierok, podmienkou je prevádzkovanie kompostovacích WC, ktorých produkt bude spotrebovaný na vlastnom pozemku
	alt. 3 – mať individuálnu čističku odpadových vôd – trstinové jazierko, na vlastnom pozemku, podmienkou je prevádzkovanie kompostovacieho WC, ktorých produkt bude spotrebovaný na vlastnom pozemku
2.6.11.	Objekty je potrebné situovať a navrhnúť takým spôsobom, s ohľadom na existujúci terén, aby bilancia výkopov, násypov a zásypov bola vyrovnaná v rámci zastavanej plochy, prípadne odlesnenej plochy. Terén je možné v primeranej miere upravovať len v rámci odlesnenej plochy, s max. snahou o zachovanie jeho súčasného charakteru.
2.6.12.	Hranice pozemkov je možné v teréne jasne vyznačiť (vyznačenie musí byť ohľaduplné voči existujúcemu prostrediu), nie však oplotiť súvislým plotom (za súvislý plot sa považuje každý objekt, ktorý by prekážal a obmedzoval zvieratá a živočíchy v migrácii, dlhší ako 5m). Súvisle je možné oplotiť len plochu s odstránenými stromami v zmysle bodu 2.6.4.

2.7	Návrh záväznej časti

Návrh záväznej časti je totožný so zastavovacími podmienkami (bod 2.6), v časti týkajúcej sa nakladania s odpadovými vodami (bod 2.6.10) navrhujeme ako záväznú prijať alt.2. 

3	Doprava

Riešené územie je na nadradenú komunikačnú sieť mesta Košice napojené prostredníctvom Myslavskej cesty, ktorá je zaradená do  systému ciest III. triedy č.050193 so smerom Vyšný Klatov.

3.1.	Zhodnotenie skutkového stavu :

V súčasnosti je lokalita medzi Myslavským a Kamenným potokom dopravne sprístupnená spevnenou účelovou lesnou cestou, ktorej trasa je vedená chrbátom lesa v smere sever-juh. Na cestu III. triedy je napojená pri ZŠ Myslava križovatkou tvaru T, ktorá má nepostačujúce parametre a je v zlom technickom stave. V zastavanom území Myslavy táto komunikácia má charakter miestnej komunikácie, funkčnej triedy C-3, ktorá je v zlom technickom stave a je nepostačujúcej šírky vozovky 3,0m. Stúpanie nivelety miestnej komunikácie v dĺžke cca 180 m dosahuje  hodnotu 10,6 %.  V zmysle ukazovateľov STN 73 6110 pre komunikácie funkčnej triedy C-3 je prípustná hodnota pozdĺžneho spádu vo výnimočných prípadoch 12 % v dĺžke max.250 m. Pozdĺžny sklon 10,6 % je v tolerancii prípustnosti. Po prekonaní výškového rozdielu v dĺžke 180m sa trasa účelovej lesnej komunikácie dostáva na hrebeň, kde pozdĺžny sklon nivelety cesty je v miernom stúpaní a klesaní cca 4 % so smerom ku záhradkárskej lokalite Kamenný potok. V celej dĺžke 2 300m je cesta vybudovaná šírky 3,0m  s asfaltovým povrchom v zlom technickom stave, po oboch stranách vozovky je nespevnená krajnica so zaplavenými nefunkčnými odvodňovacími rigolmi. Cesta je používaná na obojsmernú premávku do záhradkárskej lokality a pri strete dvoch vozidiel dochádza ku vyhýbaniu sa vozidiel do lesa čim dochádza ku devastácii územia okolo spevnenej vozovky cesty.               

3.2.	Návrh komunikačnej siete na riešenom území 

3.2.1.	Základnou dopravnou kostrou riešeného územia ostáva existujúca trasa účelovej lesnej komunikácie, ktorá však dnešnou konštrukciou a šírkovým usporiadaním nie je vyhovujúca pre dopravnú záťaž navrhovanej zástavby. Cestu navrhuje prestavať na dvojpruhovú obojsmernú miestnu komunikáciu s krajnicami kategórie  MOK 7,5/40, funkčnej triedy C-3, v zmysle STN 73 6110. Pri tejto kategórii komunikácie šírka vozovky 6,0m s obojstrannými spevnenými krajnicami šírky 0,75m a obojstrannými odvodňovacími rigolmi.

3.2.2.	Ostatné prístupové komunikácie 
Pre dopravné sprístupnenie navrhovanej zástavby navrhujeme komunikácie vedúce paralelne s trasou existujúcej cesty pri trasovaní ciest s max. 6 % spádom pozdĺžneho sklonu nivelety týchto vedľajších vetiev. Vetvy sú na hlavnú dopravnú os územia napojené vo dvoch napojovacích bodoch, sú slepo ukončené a sú vybavené obratiskom. Vzhľadom na náročnú konfiguráciu terénu, na svažitosť terénu v priečnom reze a predpokladanú dopravnú záťaž na slepo ukončených komunikáciách funkčnej triedy C-3, navrhujeme tieto vetvy prístupových komunikácií vybudovať kategórie MOK 4/30. Ide o miestnu jednopruhovú, obojsmernú komunikáciu s krajnicami a výhybňami. V zmysle STN 73 6110 je pri tejto kategórii komunikácie šírka vozovky 3,0m s obojstrannými spevnenými krajnicami šírky 0,5m a obojstrannými odvodňovacími rigolmi. Situovanie výhybní bude navrhované v ďalšom stupni PD vo vzdialenostiach po 100m, prípadne  so skrátením vzdialenosti medzi výhybňami v neprehľadných úsekoch.          

V štúdii navrhujeme možnosť dopravného napojenia lokality Girbeš - les na existujúce komunikácie a cesty záhradkárských lokalít v severnej polohe riešeného územia. Komunikáciou v dĺžke 740m je možné lokalitu napojiť na cestu III/050193 v druhom napojovacom bode v Myslave v časti Maša. Nevýhodou tohto prepojenia je trasa komunikácie, ktorá je vedená v členitom náročnom teréne s možnosťou  využitia komunikácie iba pre jednostrannú zástavbu.  Dopravným prepojením a prestavbou komunikácií v lokalitách Kamenný potok II a III, by bolo možné výhľadove zrealizovať prepojenie lokality Girbeš so sídliskom KVP. Realizácia prepojenia je navrhovaná v dĺžke  cca 220 m,  náročným terénom s prekrytím terénnej ryhy rúrovým priepustom.   

3.2.3.	Odvodnenie komunikácií riešeného územia je navrhované obojstrannými odvodňovacími rigolmi vytváraním tzv. suchých poldrov pozdĺž cesty. Ide o zasypanie rigolov štrkom po určitých úsekoch, pri vjazdoch a vstupoch na pozemky rodinných domov, čím sa vytvárajú prekážky na spomalenie odtoku dažďovej vody a znižuje sa nebezpečenstvo záplav pri prívalových vodách. Náročná bude realizácia odvodnenia vedľajších komunikačných vetiev vzhľadom na svahovitosť územia a s tým súvisiace terénne úpravy v priečnom reze komunikácie a terénu. Dažďové vody z priľahlých pozemkov rodinných domov bude potrebné ryhami po vrstevnici zadržiavať na pozemkoch, aby nedochádzalo ku zaplavovaniu a zanášaniu rigolov.  

Na sieť osobnej hromadnej dopravy je lokalita Girbeš napojená z Myslavskej cesty, kde je územie obsluhované linkami MHD č.20 - so smerom Myslava-Maša, 32A,RA2, so zastávkami pri ZŠ a Maša.

3.3.	Etapizácia výstavby 
Samotná zástavba lokality bývania v lese Girbeš je rozdelená na štyri časti. Návrh výstavby komunikačnej siete je spracovaný tak, že je možná výstavba dopravných trás po etapách pre jednotlivé časti zástavby ich postupným predlžovaním. 

4	Vodovod a kanalizácia

4.1. Vodovod

Riešené územie sa nachádza za Myslavou, smerom na obec Klatov. Územie je vymedzené na západe  Kamenným potokom, z východnej strany  záhradkárskou lokalitou Maša a lesnou cestou spájajúcou záhradkárske osady Maša – Girbeš. Výškové sa územie nachádza medzi vrstevnicami 286,0 m. n. m. až 360,0 m. n. m. , čo znamená že patrí do 2. tlakového pásma, vodojemu umiestneného na KVP - Z2 o objeme 2 x 3000m3 ,  /kóta dna 359,5 a max. hl. 364,5 m. n. m./, až po vrstevnicu 330,0 m. n. m. Na časti  územia,   po kótu 290.0 m. n. m. bude maximálny pretlak prevyšovať doporučených 0,6 až 0,7 Mpa.  V prípade potreby sa zvýšený tlak bude pri jednotlivých domoch redukovať priamo na prípojke redukčnými ventilmi. Pre záujmové územie navrhované na bývanie nad vrstevnicou 330,0m .n. m. je potrebné riešiť zásobovanie pitnou vodou samostatne, ako tretie tlakové pásmo.
Pri návrhu zásobovania územia pitnou vodou a likvidácii odpadových vôd, berieme do úvahy aj etapy výstavby, ako aj možnosť variantného riešenia vodného hospodárstva.

4.1.1.	Spôsob zásobovania

Zásobovanie navrhovaných rodinných domov pitnou vodou je možné riešiť týmito spôsobmi:

4.1.1.1	Navrhovaná 1. Etapa domov a domy navrhnuté v 2. Etape pod vrstevnicou 330,0m.n.m., sa zásobia pitou vodou napojením na jestvujúci vodovodný rozvod v Myslave,    pri ZŠ.
( po zrealizovaní prepojenia jestvujúceho obecného rozvodu vody s vodovodom druhého tlakového pásma -  VDJ Z2  na sídelnom obvode  KVP, ktorý  je v pláne na rok  2004.) 

4.1.1.2	Domy uvažované v 2. Etape a 3. Etape, ktoré sa nachádzajú nad vrstevnicou  330.0 m. n. m. sa z 2. tlakového pásma zásobovať vodou už nedajú. V tomto prípade uvažujeme o zásobovaní pitnou  vodou v troch alternatívach:

1.alt.	Realizovať výstavbu nového vodojemu Z3, s kótou dna 395,0m. n. m. nad jestvujúcimi vodojemami Z1 a Z2 v rámci sídelného obvodu KVP, v intenciách ” ÚZEMNÉHO PLÁNU HOSPODÁRSKO – SÍDENEJ AGLOMERÁCIE KOŠICE” z roku 1994,  ako aj v súlade  so štúdiou optimalizácie formy a intenzity zástavby ” OBYTNÁ ZÓNA KOPA – GIRBEŠ  KOŠICE ” Od tohoto nového vodojemu Z3, prívodným potrubím v dĺžke cca 1680m, by sa voda doviedla nad navrhovanú lokalitu RD a tam by sa rozvodným potrubím rozviedla medzi RD nachádzajúce sa  nad kótou 330,0 m. n. m. Tento nový  VDJ Z3,  by výhľadovo slúžil aj domom v obytnej zóne ”KOPA - GIRBEŠ, s ktorých výstavbou sa počíta v územnom pláne. Objem vodojemu Z3 je potrebné prehodnotiť, vzhľadom na všeobecný  pokles spotreby  pitnej vody, ako aj odklon od  výstavby výškových bytových domov a tým aj znížením počtu obyvateľov. 

2.alt.	Zásobovanie tretieho tlakového pásma, územia nad vrstevnicou 330.0m. n. m. druhým spôsobom uvažuje s výstavbou ATS (automatickej tlakovej stanice) na začiatku 2. Etapy výstavby, na kóte cca 326.0  až 330.0 m. n. m. Táto ATS by čerpala vodu v množstve ktoré sa rovná maximálnej dennej potrebe III. tlakového pásma, priamo z vodovodného potrubia realizovaného v rámci 1. etapy a výtlačným potrubím  DN 80mm dopravovala do navrhovaného vodojemu Girbeš o objeme 150m3 ,  s kótou dna 390,0 m. n. m. nad záujmovým územím. Odtiaľ by sa rozvodnými potrubiami zásobovali jednotlivé rodinné domy v tlakovom pásme nad kótou terénu 330.0 m. n. m. 

3.alt.	Tretí spôsob, zásobovania pitnou vodou tohoto územia nad kótou 330.0 m. n. m. vychádza zo získania vody z priľahlých lesov nad týmto územím. Revitalizáciou lesov, nachádzajúcich sa nad záujmovým územím, o ploche cca 2 km2 , vyhľadaním a následným zachytením  prameňov vôd a ich  zvedením potrubím do navrhnutého vodojemu Girbeš o objeme 150m3 s kótou dna 390,0. Toto riešenie si však vyžaduje podrobný hydrogeologický prieskum územia a následne posúdenie možnosti získania množstva vody z tohto územia. Výdatnosť prameňov by mala dosahovať hodnotu denného maxima pre toto tlakové pásmo čo činí 2,7l/s.
 
4.1.2	Potreba vody:

Potreba vody je stanovená  podľa ”Úpravy Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky č. 477/99-810 z 29. Februára 2000” na výpočet potreby vody pri navrhovaní vodovodných a kanalizačných zariadení a posudzovaní výdatnosti vodných zdrojov.

4.1.2.1	II.Tlakové pásmo zásobované z VDJ Z2 – po vrstevnicu 330,0m.n.m.

173 RD			 865 obyvateľov.
Špecifická potreba vody :	 135 l/os/d , byty  s lokálnym ohrevom teplej vody	

Priemerná potreba:		865 x 135 = 116 775 l/d = 1,35l/s

Maximálna denná potreba:	Qmd = Qp x kd = 1,35 x 2 = 2,7 l/s =233,3m3/d

Maximálna hodinová potreba:	Qmh = Qmd x kh = 2,7 l/s x 1,8 = 4,86 l/s

Potrebná akumulácia vody 140 m3, čo znamená 60% z maximálnej dennej potreby vody pre účely vyrovnania nerovnomerného odberu vody a tiež akumulácia požiarnej vody, bude zabezpečená vo vodojeme Z2 na sídelnom obvode KVP s kótou dna 359,5 m. n. m. a objemom 2 x 3000m3 .

Požiarna voda 
Požiarna voda bude zabezpečená z požiarnych hydrantov, rozmiestnených na rozvodnom vodovodnom potrubí. Z tohoto dôvodu je potrebné vodovodnú sieť navrhnúť na plné krytie požiarnej potreby v zmysle STN 73 6620. Navrhujeme potrubie DN 100mm. Dĺžka vodovodných rozvodov v tomto tlakovom pásme bude cca 5240m.

4.1.2.2.	III. Tlakové pásmo nad vrstevnicou 330,0 m. n. m.

Nad vrstevnicou 330,0 nie je v súčasnosti možné priame napojenie na jestvujúci  vodovod.

173 RD			865obyv.  
Špecifická potreba vody 	135l/os/d 	byty s lokálnym ohrevom teplej vody
Priemerná potreba vody:			865 X 135 = 116775 l/deň = 1,35l/s

Maximálna denná potreba:		Qmd = 1,35 x 2 = 2,7 l/s = 233,3m3 /deň

Maximálna hodinová potreba:		Qmh = 2,7 l/s x 1,8 = 4,9 l/s

Pre toto tlakové pásmo je potrebné vytvoriť dostatočnú akumuláciu pre vyrovnanie nerovnomernej spotreby vody a pre požiarnu potrebu. Potrebný objem vodojemu v zmysle STN 75 5302 Vodojemy, čl. 4,4 činí 60% maximálnej dennej potreby. Pre túto lokalitu a horné tlakové pásmo nad kótou 330,0 m. n. m.  to činí cca. 150m3 .
Vzhľadom k tomu, že v štúdii optimalizácie formy a intenzity zástavby pre ”Obytnú zónu Kopa – Girbeš Košice” z roku 1994 sa uvažuje pre 3. tlakové pásmo s vodojemom Z3 = 600m3   a s územím, ktoré je  riešené v tejto štúdii nebolo pre bývanie počítané  je potrebné objem vodojemu zväčšiť o objem potrebný pre 3-tie tlakové pásmo t.j. minimálne 150m3 .  Navrhujeme realizovať v tomto prípade vodojem Z3 = 800m3 .  Dno VDJ 395,0m. n. m.

Ak by sme postupovali v intenciách bodu 4.1.2.2 alt.1 a realizoval sa vodojem Z3 na sídelnom obvode KVP s kótou dna 395,0 m. n. m., ktorý by slúžil výhľadovo aj pre ”Obytnú zónu  Kopa – Girbeš ” , potom by sa prívodným potrubím DN 100, v dĺžke cca 1680m  voda dopravila od vodojemu Z3 až po záujmové územie Les – Myslava. Tam by sa rozvodnými potrubiami zásobila lokalita nad vrstevnicou 330,0 m. n. m.

V prípade realizácie zásobovania vodou podľa bodu 4.1.2.2 alt.2 alebo alt.3, je potrebné realizovať vodojem o objeme 150m3 , s kótou dna 390.0 m. n. m. nad záhradkárskou lokalitou Girbeš.  Do tohoto vodojemu by sa voda dopravovala buď cez čerpaciu stanicu, dimenzovanú na Qdmax = 4,9 l/s z dolného tlakového pásma, alebo zachytávaním prameňov v lese, s následnou akumuláciou vody vo vodojeme. 
Z vodojemu 150m3  by sa rozvodnými potrubiami voda tak ako v prvom prípade rozvádzala k rodinným domom. Vodovodné potrubie uvažujeme aj v tomto prípade dimenzovať aj na plné krytie požiarnej potreby profilu DN 100mm,  s osadením požiarnych hydrantov. Celková dĺžka vodovodného rozvodného  potrubia v tomto tlakovom pásme bude cca 4150m.

4.1.3.	Náklady  - (spolu 1. až 3. etapa)

	1. VARIANT 
 
II. Tlakové pásmo z jestvujúceho vodojemu Z2, po kótu 330,0 m. n. m.  napojenie na jestvujúce potrubie pri ZŠ v Myslave

Rozvodné potrubie	DN 100mm	5240bm	á 2900 Sk	15 196 000 Sk

III. Tlakové pásmo z nového vodojemu Z3, nad kótou 330,0 m. n. m., nad sídelným obvodom KVP.
	
Výtlak od VDJ Z1 do VDJ Z3, DN 150mm, dl.2000bm á 3200 Sk	  6 400 000 Sk
	Vodojem Z3 , 800m3  							16 000 000 Sk
	Prívodné potrubie	 DN 100mm	1680bm	á 3000Sk	  5 040 000 Sk
	Rozvodné potrubie	 DN 100mm	4150bm	á 2900Sk	12 035 000 Sk
––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––
Spolu 1. Variant - 1. až 3. etapa:					54 671 000 Sk

	2. VARIANT

II. Tlakové pásmo ako vo variante 1.

Rozvodné potrubie	DN 100mm	5240m	 á 2900Sk		15 196 000 Sk

III. Tlakové pásmo, zásobovanie cez automatickú tlakovú stanicu (čerpaciu stanicu)

Čerpacia stanica (ATS )						     570 000 Sk
	Výtlačné potrubie 	DN 80mm	1795m	á 2500Sk		  4 487 500 Sk
	Vodojem Girbeš 150m3 						  5 500 000 Sk
	Zásobovacie potr.	DN 100mm	   315m	á 2900Sk	     913 500 Sk
	Rozvodné potrubie	DN 100mm	 4150m	á 2900Sk	12 035 000 Sk
Spolu	2. Variant - 1. až 3. Etapa					38 702 000 Sk

	3. VARIANT

II. Tlakové pásmo ako vo variante 1. a 2.

Rozvodné potrubie 	DN 100mm	5240m	á 2900Sk		15 196 000Sk

III. Tlakové pásmo, snaha  získania vody z priľahlých lesov

Hydrogeologický prieskum, zachytenie prameňov a prívod vody do vodojemu Girbeš 150m3								…………………….
	Vodojem 150m3 						  	   5 500 000 Sk
	Zásobovacie potrubie DN 100mm	315m	á 2900Sk		      913 500 Sk
	Rozvodné potrubie	   DN 100mm		4150	á 2900Sk	 12 035 000 Sk
	–––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––
	Spolu 3. Variant -  1. až 3. etapa					 18 448 500 Sk

	Náklady 3. Variantu sú bez hydrogeologického prieskumu a ďalších prác 	potrebných pre získanie pitnej vody z priľahlých lesov.

4.2. Kanalizácia

Na riešenom území, ktoré sa nachádza za Myslavou, smerom na obec Klatov a je vymedzené na západe  Kamenným potokom, z východnej strany  záhradkárskou lokalitou Maša a lesnou cestou spájajúcou záhradkárske osady Maša – Girbeš a kde sa navrhuje zástavba rodinných domov, je potrebné riešiť likvidáciu odpadových vôd.
V zmysle Zadania, riešime likvidáciu odpadových vôd v troch alternatívach.

4.2.1.	Množstvo odpadových vôd

Množstvo odpadových splaškových vôd, ktoré je potrebné likvidovať z tohto územia vychádza z maximálnej dennej potreby vody. Maximálna denná potreba vody pre celé územie t.j. 1. až 3. etapa bude:
	
346 RD 	1730 obyvateľov 		špecif. potreba vody	135l/os/deň

Qp = 1730 x 135 = 233 550 l/deň = 2,7 l/s

Qmd = Qp x kd = 2,7 x 2 = 5,4 l/s

Maximálny odtok splaškových vôd:

Qsplaš. = Qmd x kd = 5,4 x 1,4 = 7,56 l/s      kde kd, je súčiniteľ dennej nerovnomernosti

Minimálny odtok splaškových vôd:

Qspl.min = Qp x kh = 2,7 x 2,15 = 5,8 l/s      kde kh, je súčiniteľ hod. nerovnomernosti

Odvedenie odpadových vôd je riešené v troch variantoch. 

4.2.2.	Nakladanie so splaškovými vodami

4.2.2.1	Variant 1

Vzhľadom k tomu, že  Myslava má kanalizáciu a v komunikácii smerom na Klatov sa realizuje splašková kanalizácia, ktorá bude odvádzať splaškové vody z obce Klatov, navrhujeme v tomto variante realizovať na  záujmovom území splaškovú kanalizáciu. Splašková kanalizácia by bola trasovaná v navrhovaných komunikáciách a zaústená do kanalizácie v Klatovskej ceste a v Myslave pri ZŠ. 
Problematické miesto pre odkanalizovanie navrhovaných domov je časť pozemkov v severovýchodnej časti, ktorá sa skláňa ku Kamennému potoku. Jedná sa o domy nachádzajúce sa v 3. etape výstavby. Tieto domy navrhujeme riešiť samostatne a to:
A.,	odkanalizovaním do miestnej malej čistiarne odpadových vôd, s vyústením do Kamenického potoka, ak to prietoky a kvalita vody v profile vyústenia vyčistenej vody umožní. Jednalo by sa o MČOV pre cca 50 až 100 EO.
B.,	zriadením biologických čistiarni odpadových vôd vo forme ”jazierok” , pri použití kompostovacích  WC.
V tomto variante je dĺžka splaškovej kanalizácie v 1. až 3. etape 7205m. Profil uvažujeme DN 300mm. 
Dĺžka kanalizácie ústiacej do MČOV je 660m . V prípade zaústenia odpadových vôd do jazierok 420m.

4.2.2.2	Variant 2

V tomto variante je uvažované v celom rozsahu s použitím ekologických kompostovacích WC. Princíp spočíva v dôslednom oddelení tuhej a tekutej časti odpadu, ktorý sa do nich dostáva . Pevný odpad a papier skončí v špeciálnom odvetrávanom  kompostovacom zásobníku. Tekutá zložka ide cez odpadovú rúru do malej biologickej čističky ”jazierka” spolu s tekutým odpadom z kuchýň a kúpelní. 
Trstinové jazierka, majú dôsledne odizolované dno nepriepustnou fóliou z polyetylénu. Na fóliu sa nasype asi cca 40cm vrstva štrku a a piesku. Do jazierka sa nasadí trstina a iné vodné rastliny, a ihneď sa napustí odpadovou vodou. Baktérie žijúce na koreňovom systéme rastlín zabezpečujú prečistenie odpadových vôd. Časť prečistenej vody sa odparí a časť sa môže vypúšťať buď do trativodu (vsakovacej jamy) do teréneu alebo sa môže zachytávať v na to zriadenej nádrži a používať ako úžitková voda na polievanie. Jazierka umiestnené v blízkosti miestnych potokov by mohli vyčistenú vodu vypúšťať aj do nich. Veľkosť vodnej plochy na 1obyvateľa sa predpokladá cca 2m2 . Minimálna hĺbka vody v jazierku by mala byť cca 20 cm.
Všetky tieto údaje sú prevzaté s propagačného materáliu o. z. Sosna, ktoré spolu s OÚ Valaliky realizovalo  takúto toaletu spolu s dočisťovacím jazierkom v budove OÚ Valaliky. 
Na základe uvedených informácii v tomto variante uvažujeme  so zvádzaním odpadových vôd potrubím do niekoľkých takýchto jazierok, tak aby tieto boli umiestnené mimo súkromné pozemky. Plochy týchto jazierok boli určené podľa zásady 2m2 na 1 obyvateľa. Predpokladaný profil kanalizačného potrubia, ktoré bude vodu zvádzať do jazierok je DN 250mm. 
Dĺžka kanalizácie v tomto variante by bola 6 425m a 18 jazierok, (ich plochy sú zrejmé z výkresu).

4.2.2.3.	Variant

Tento variant uvažuje s možnosťou odpadové vody likvidovať z každého domu samostatne na vlastnom pozemku. Podobne ako vo variante 2, by boli v domoch osadené ekologické kompostovacie záchody, kde by sa zachytával tuhý odpad a tekutý by sa odvádzal spolu s ostatnými odpadovými vodami do jazierok, ktoré by majitelia domov zriadili na vlastnom pozemku. Na nich by bolo aj rozhodnutie, či vyčistenú vodu budú ďalej využívať na polievanie , alebo ju budú vypúšťať do vsakovacích  jám.
Zo spomínaných faktov vo variante 2, by veľkosť  jazierka pre jeden dom, kde predpokladáme  5 obyvateľov bola min. 10m2 .

Poznámka: 
Z podkladu, prospektu, ktorý sme mali k dispozícii (Domové kompostovacie toalety – Biologická čistička odpadových vôd, vydalo o. z. SOSNA) a  z údajov, ktoré tam sú uvedené nie je možné doporučiť toto riešenie v takomto veľkom rozsahu. Bolo by vhodné overiť túto metódu v týchto podmienkach na menšej ploche tejto lokality, napr. na ploche, ktorá sa nedá iným spôsobom odkanalizovať , ako je to spomínané v 1. variante.

4.2.3.	Náklady

4.2.3.1.	Variant 1. ( 1. až 3. etapa)
Splašková kanalizácia DN 300mm	7205 m	á 4000Sk	28 820 000 Sk
MČOV 80 EO alebo trstinová čistička		   700 000 Sk
Kanalizácia do MČOV DN 250mm	  660 m	á 3600Sk		2 376 000 Sk
Spolu		31 896 000 Sk

4.2.3.2.	Variant 2. 
Kanalizácia DN 250mm	6425m	á 3600Sk	23 130 000 Sk
Jazierka 18ks o celkovej ploche cca 2870m2 ,  o hĺbke 0,5m, cena cca 650 Sk/1m2 	   1 865 500 Sk
Spolu:		24 995 500 Sk

4.2.3.3.	Variant 3. 
Ak predpokladáme zriaďovanie jazierok (trstinových čističiek) na každom pozemku o 
ploche cca 10m2 , potom 10 m2 x 650 Sk x 346 RD	  2 249 000 Sk
Kanalizačná prípojka k jazierku DN 150mm, priem dĺžka pre jeden dom 10m, á 3000Sk, 
potom: 10 m 3000 Sk x 346	10 380 000 Sk
Spolu:		12 629 000 Sk

Náklady vo variante 2. a 3. na biologické čistenie – jazierka sú určené ako náklady na zemné práce a dodanie fólie , štrku a piesku. 

5	Program vodného hospodárstva

Navrhovaná časť urbanistickej štúdie sa venuje vodnému hospodárstvu lokality a odporúčania sú postavené na princípoch trvalej udržateľnosti, časť vodné hospodárstvo s tromi segmentami (vodné zdroje pre zásobovanie rodinných domov, riešenie odpadových vôd z rodinných domov a taktiež riešenie dažďových  vôd zo spevnených plôch (rodinné domy, chodníky a cesty). 
	Problematika riešená v tejto kapitole, mimo časti 5.1., týkajúcej sa alternatívneho zabezpečenia zdroja pitnej vody, sa čiastočne prekrýva s predchádzajúcou kapitolou, niektoré princípy sú spresnené a doplnené, najmä čo sa týka všeobecného pohľadu na problematiku trstinových čističiek.

5. 1.	Pitné vody 
 
Navrhujeme vytvoriť vodný zdroj v mikropovodí kamenného potoka, ktoré sa nachádza na sever od pripravovanej lokality. V mikropovodí Kamenného potoka je možný potenciál vytvorenia vodného zdroja 10 l/s.
   
Mikropovodie Kamenný potok 
Plocha mikropovodia: 2, 165 km2. 
Geológia: 
Západná časť mikropovodia: 
Huntiansky vulkanicko-sedimentárny komplex: acidné a intermediálne vulkanoklastiká  cez ktoré prechádzajú od severozápadu na juhovýchod pásom ako aj na severnej časti mikropovodia Markušovskými pieskovcami (fialové a zelenkasté piesčité bridlice až jemnozrné pieskovce s karbonatovými  konkréciami a vrstvičkami) 
Východná časť mikropovodia: 
stredno-hrubozrné drobové pieskovce, kremenné droby s polohami polykmitných zlepencov a grafiticko-sericitických bridlíc 

Kvantitatívna charakteristika priepustnosti zvodnených kolektorov
Mladšie paleozoikum a Karbón je tvorený kremitými pieskovcami, kremencami, zlepencami krompašskej a Dobšinkej skupiny  s priemernou hodnotou prietočnosti T 10-5 – 10-6 m2..s-1. 
Puklinová priepustnosť 

Geodynamické javy:
Východná časť mikropovodia:
	Rajón pieskovcovo-zlepencových hornín
Západná časť mikropovodia:
	Rajón nízkometamorfovaných hornín

Kvalita vody
Vyhovuje vyčleneným medzným hodnotám 

Zrážky
Priemerné ročne úhrny zrážok 780 mm. 

Povrchový odtok
Povrchový odtok dosahuje podľa odhadov 23 %. Ročný objem povrchového odtoku dosahuje cca 200 mm. V objeme je to 400.000 m3 ročne. 
Projekt predstavuje zadržanie adekvátne množstvo vody v štuktúrach mikropovodí, čo odpovedá pri stratách zvýšením výparu cca 10 l/s.  To znamená, že sa v mikropovodí vytvorí stály kapacitný vodný zdroj o výdatnosti 10 l/s za predpokladu, že sa v štruktúrach reliéfu mikropovodia sa vytvoria terénne úpravy na zadržanie prívalových dažďových vôd. Vo Košických lesoch je potrebné počítať na extrémnu prívalovú zrážku s výdatnosťou 120 mm s tým, že jedľovo-bukový les zadrží v približne 50 mm zrážok. To znamená, že je potrebné navrhnúť program plošného zadržania dažďovej vody v krajine o objeme  140.000 m3.  Náklady na zemné práce predstavujú cca 150 Sk/m3, čo odpovedá potrebnej investícii 21.000.000 Sk. Na získanie vodného zdroja o výdatnosti 1 l/s odpovedá nákladom 2,1 mil. Sk. Pri klasickom získavaní vodného zdroja náklady na 1 l/s dosahujú viac ako  10 mil. Sk.  
Podľa predbežných výpočtov pre navrhovanú lokalitu je potrebné cca 4,9 l/s, to znamená, že získaný vodný zdroj môže slúžiť pre potreby zásobovania navrhovanej lokality Myslava – Girbeš, ako aj pre potreby ďaľších obyvateľov (Myslava). Pri dnešných nákladoch na vodné a stočné bude táto alternatíva výrazným prínosom znižovania cien vody na trhu a zároveň vytváraním pracovných príležitostí pre nízkokvalifikované pracovné sily. Navrhujeme, aby celý projekt sa pripravoval projekčne do detailov v roku 2004 a realizoval v priebehu jedného roka  (2005) s vytvorením cca 100 pracovných príležitostí.  Jeho úspešná realizácia bude zároveň príkladom pre revitalizáciu vodných zdrojov v lesných ekosystémoch v celých košických lesoch.   
Program revitalizácie dažďovej vody v lesných ekosystémoch bude realizovaný viacerými prvkami (svahové zasakavacie pásy, mokrade, svahové depresie, hrádzky v roklinách a potokoch i prípadné väčšie vodné plochy), ktoré by mohli slúžiť zároveň ako rybníky v prímestskej zóne.  Tieto terénne úpravy posilnia výdatnosť prameňov a získaná voda bude odberným objektom zbieraná do siete a gravitačné odvádzaná do vodojemu pre zásobovanie obyvateľstva. 
Podľa predbežných odhadov bude potrebné vybudovať 1 odberný objekt aj s potrubím o dĺžke cca 1500 km od prameňov po vodojem. Predbežné odhadované náklady na odberný objekt i prívodné potrubie sú 3,5 mil. Sk. Danú lokalitu bude potrebné vyhlásiť za chránenú vodozbernú oblasť, ktorá bude ročne produkovať v priemere 400.000 m3, pre cene vodného 20 Sk bude výnos 8 mil. Sk ročne. Predpokladané prevádzkové náklady nepresiahnu 20%.
Celkové náklady na vodný zdroj dosahujú 24,5 mil. Sk a získaním finančných prostriedkov zo sociálneho fondu EÚ mesto získa lukratívny vodný zdroj z ktorého bude mať výnosy viac ako 6 mil. Sk. 
V celom objeme mestských lesov môže mesto, podľa predbežných odhadov, vybudovať vodné zdroje o objeme viac ako 15 mil. m3 a zmeniť Košický les na unikátnu vodozbernú oblasť pre Košice. Súčasne sa budú postupne vytvárať pracovné príležitosti, pre nízkokvalifikované pracovné sily. Podmienkou je však obmedzenie akejkoľvek hospodárskej činnosti v tejto lokalite (ťažba dreva), ktorá podľa našich výpočtov, je podstatne menej ekonomicky zaujímavá, ako navrhované získavanie vodných zdrojov. Namiesto doterajších ziskov cca 10 mil. Sk a obratom 150 mil. Sk z ťažby dreva je možné ťažbou vody z Košických lesov dosiahnuť ročný obrat viac ako  300 mil. Sk so čistým ziskom, kotý môže presiahnuť viac ako 100 mil. Sk ročne. Orientácia na vodu okrem možného zvýšenia ziskov pre vlastníka lesov umožňuje a priamo predpokladá posilnenie ďalších environmentálnych funkcií lesných ekosystémov..

5.2. Čistenie splaškovej vody koreňovými mokradnými čističkami

Riešenie odpadových vôd navrhujeme z ekonomických i ekologických dôvodov prostredníctvom individuálnych, respektíve skupinových čističiek odpadových vôd na báze koreňových mokradných ekosystémov. Výhodou týchto technológií je, že v riedkej individuálnej výstavbe rodinných domov nie je potrebné budovať finančne nákladnú kanalizáciu pre celú lokalitu a že odpad sa likviduje tam, kde vzniká. Podľa predbežných prepočtov centrálny kanalizačný zberať pre riešenú lokalitu by stál viac ako 30 mil. Sk. To znamená, že náklady na jeden rodinný dom na vybudovanie kanalizačného zberača vody pre celú lokalitu by presahovali viac ako 80.000 Sk. Budovaním individuálnych trstinových čističiek odpadových vôd priamo na pozemkoch stavebníkov, nie je potrebné budovať odpadovú kanalizáciu, len prípojky ku jazierkam a tým v lokalite poklesnú náklady na odvádzanie odpadových vôd. 
Preto navrhujeme likvidáciu odpadových vôd riešiť priamo na pozemkoch stavebníkov prostredníctvom mokradných ekosystémov (koreňové čističky odpadových vôd), ktoré nepotrebujú recipient. Vo svete sa tieto technológie masívne uplatňujú v lokalitách s riedkou zástavbou. V strednej Európe je množstvo zrealizovaných biotechnológii v Poľsku (technológia EKOPAN). V Poľsku to umožnila legislatíva, kde Poľský Sejm prijal zákon, podľa ktorého nie je potrebné žiadať o stavebné povolenie u tých čistiarní odpadových vôd, ktorých kapacita nepresahuje 5 m3 denne. V prípade EKOPANU náklady na jednu bezodpadovú čističku dosahujú 300.000 Sk (30.000 Zlotych). Na Slovensku je zatiaľ jedna čistička odpadových vôd zrealizovaná v obci Nižné Repáše pri Levoči, kde pre 24 ekvivalentných jednotiek bol zrealizovaný trojstupňový model čistenia odpadových vôd bez recipientu. Investičné náklady (kanalizačné zberné potrubie v dlžke 140 m, septik, Bioklar (fínska technológia), koreňovka  o ploche 10x15 metrov) dosiahli 1,2 mil. Sk. Experient potvrdil pôvodné predpoklady riešenia dvojstupňového čistenia odpadových vôd bez fínskej technológie (550.000 Sk). To znamená, že náklady bez Bioclaru by dosahovali 600.000 Sk, čo je cca 100.000 Sk na jeden rodinný dom. 
Slovenská legislatíva nedovoľuje budovať ČOV bez recipientu. V prípade Nižných Repáš sa to riešilo tak, že v projekte bol definovaný recipient, ktorý sa však nevyužíva, pretože všetka voda v koreňovej čističke sa prostredníctvom rastlín vyparuje do atmosféry. Vhodné by bolo prijať podobnú legislatívu ako v Poľsku, aby sa celý proces využívanie alternatívnych biotechnológií pre stavebníkov sa uľahčil a odbyrokratizoval. Z týchto dôvodov by bolo vhodné iniciovať prijatie legislatívy, ktoré umožní flexibilnejšie uplatňovanie biotechnológií, ktoré budú môcť individuálni stavebníci využívať. Aj súčasný stav nie je na prekážku, pretože na každý rodinný dom bude potrebné mať stavebné povolenie a limitujúcim kritériom povolenia stavby rodinného domu bude projektová dokumentácia likvidácie odpadových vôd. 
Základné odporúčanie je v lokalite Košice – Myslava les - Girbeš realizovať diverzifikovanú výstavbu ČOV pre rodinné domčeky bez odtoku vyčistených odpadových vôd do recipientu a bez centrálnej kanalizácie. Veľkosť plochy na likvidáciu odpadových vôd podľa predbežných odhadov bude presahovať 2000 m2.  Navrhujeme spraviť zoznam a databázu dostupných technológií, ktoré sú na slovenskom trhu dostupné, aby bolo možné ponúknuť jednotlivým stavebníkom. 
Výhodou tohto riešenie sú taktiež flexibilnosť a nenáročnosť finančného krytia. Predpokladáme, že výstavba rodinných domov v danej lokalite bude prebiehať v priebehu 10 rokov a realizovaním centrálnej kanalizácie by značne skomplikovalo prípravu lokality na výstavbu rodinných domov. Taktiež silným argumentom je, že ak by sme sa orientovali na centrálnu kanalizáciu, potom by sme umŕtvili značné investície na pomerne dlhé obdobie. Predkladaný návrh dáva príležitosť pomernej jednoduchej flexibilnosti a nenáročnosti potreby investícií do infraštruktúry v navrhovanej lokalite, čo značne urýchli proces prípravy územia pre výstavbu rodinných domov. Výhodou je, že sa minimalizujú riziká závislosti stavebníkov na zložitých náročných krokov prípravy územia stavať rodinné domy a riešenia odpadovej vody na centrálnom kanalizačnom zberači s finančne náročnými investíciami. Bez jej realizácie sa znižuje časová náročnosť prípravy lokality s ponukou predaja lokality individuálnym stavebníkom.  Čistenie odpadových vôd ušetri aj majiteľovi domčeka finančné prostriedky. Nebude musieť platiť poplatky za stočné odpadových vôd. 
  
5.3.	Riešenie zadržiavania zrážkových vôd 

	Urbanizácia prostredia spôsobuje urýchľovanie odtoku dažďových vôd. Na jednej strane urbanizovanú štruktúru vysušuje a smerom po prúde urbanizácia zemského povrchu prispieva k rastu rizík z povodní pri extrémnych prívalových dažďoch. Preto je potrebné riešiť urbanizáciu tak, aby v danej lokalite, v ktorej prebieha nedochádzalo k vysušovaniu lokality a smerom po prúde neprispievala k rizikám rastu povodní. Riešenie je pomerne jednoduché za predpokladu, že dažďové vody zo spevnených plôch (strechy, chodníky, cesty), budú zachytávané priamo na pozemku majiteľa. Týmto riešením sa udrží prirodzený vodný režim lokality a nebude to spôsobovať vysušovanie lokality. Toto riešenie ušetri finančné prostriedky na dažďovej kanalizácii cca 20 mil. Sk. Dažďová voda môže byť zbieraná napríklad v záhradnom jazierku, alebo v mokradi priamo v záhrade na vhodnom najnižšie položenom mieste bude dažďová voda gravitačne zbieraná  a zároveň záhradné jazierko bude vhodným doplnkom záhradnej architektúry s príjemným mikroklimatickým efektom na pozemku majiteľa. Výber lokality pre akumuláciu dažďových vôd závisí od výškových pomerov pozemku. Vhodné je vybrať lokalitu tak, aby z celého pozemku dažďové vody gravitačne stekali do najnižšieho bodu. Odtok dažďových vôd zo spevnených plôch bude zaústený do záhradného jazierka, resp. mokrade. 
V Košickej sídelnej aglomerácii odtok dažďových vôd zo spevnených plôch dosahuje v priemere 500 l/m2 ročne. Pre potreby riešenia zachytávania dažďových vôd budeme vychádzať z potreby zachytiť dažďovú vodu z prívalových dažďov zo spevnených plôch vo výške 100 mm.  Z toho dôvodu riešenie odkanalizovania dažďových vôd prostredníctvom záhradného jazierka, resp. mokrade navrhujeme zachytiť extrému prívalovú zrážku 100 mm pre daný spevnenú plochu. Pre vačšina prípadov bude spevnená plocha bude dosahovať maximálne 300 m2, čo znamená, že pre danú spevnenú plochu je potrebné vytvoriť retenčnú kapacitu záhradného jazierka minimálne na zachytenie 30 m3 dažďovej vody. Je vhodné túto kapacitu rozdeliť na menšie celky a lokalizovať v časti pozemku so vzrastlými stromami – možné využívanie ako závlaha.
Podobne je potrebné riešiť aj dažďové vody z ciest v lokalite. Navrhujeme to riešiť pomocou bez odtokových plôch pozdĺž ciest, aby sa dažďová vody infiltrovala do podzemia.   

6	Energetické hospodárstvo

6.1.	Celková koncepcia 
Pre potreby zabezpečenia elektrickej energie pre plánovanú individuálnu bytovú výstavbu Myslava - Gírbeš budú slúžiť 3 nové kioskové transformačné stanice 22/0,4kV vhodne rozmiestnené v rámci plánovanej výstavby. Systém transformačných staníc bude preslučkovaný a napojený na nové prívodné VN vedenie od spínacej stanice 22 kV SS KVP č. 600 (pripojenej na ES 110/22 kV Košice – západ) a na druhej strane sa prepojí na jestvujúce vonkajšie VN vedenie 3x70/11 AlFe v úseku medzi TS6 a TS7. 
Toto napojenie je podmienené odpojením VN prípojky ku TS Myslava č. 5 (Pri škole) a VN prípojky ku TS VaK na ul. Lechkého od vonkajšej skupinovej VN prípojky z V300, ktoré je cez vedenie V299 zapojené na ES 110/22 kV Košice – juh. Toto odpojenie sa zrealizuje pri odbočnom DB stĺpe v lokalite Kopa (pri ceste Ku Bangortu). Tieto dve prípojky po ich prepojení budú súčasťou požadovaného prívodného VN vedenia pre obytný súbor Girbeš.  
Jestvujúca stožiarová transformačná stanica TS Myslava č. 5 sa nahradí novou kioskovou 630kVA TS.

6.2.	Základné technické údaje
Rozvodná sieť : VN    - 3 AC 22000V, 50Hz, IT
   NN   - 3/PEN AC 400/230V, 50Hz, TN-C  (napájacie rozvody)
Ochrana pred úrazom elektrickým prúdom v normálnej prevádzke
- izolovaním živých častí
- zábranami alebo krytmi
- prekážkami
 Ochrana pred úrazom elektrickým prúdom pri poruche
- samočinným odpojením napájania v sieti IT (VN)                   
- samočinným odpojením napájania v sieti TN (NN)
- použitím zariadení triedy ochrany II alebo rovnocennou izoláciou
Energetická bilancia :
- inštalovaný príkon Pi = 4.27 MW
- súčasný príkon Ps = cca 1.28 MW
 - uvažuje sa s dvomi kioskovými transformačnými stanicami 630 kVA,
    a jednou dvojitou (2x630kVA)
Prostredie :     - 311 – základné (transformačné stanice, objekty)
- 411 – vonkajšie (napájacie rozvody)

6.3.	Vonkajšie VN rozvody
Prívodné napájacie VN vedenie bude riešené ako kombinované káblovo – vzdušné vedenie s využitím časti jestvujúcich vonkajších VN vedení v predmetnej oblasti po ich úprave a presmerovaní. 
Prepojenie od spínacej stanice 22 kV SS KVP č. 600 k stožiarovej transformačnej stanici VaK na ulici Lechkého (pri vodojeme) bude zrealizované zemnými 22kV káblami AXEKVCEY 150 mm2. 
	Vzájomné prepojenie VN prípojky ku TS Myslava č. 5 (Pri škole) a VN prípojky ku TS VaK na ul. Lechkého sa zrealizuje pri odbočnom DB stĺpe v lokalite Kopa (pri ceste Ku Bangortu). Medzi týmto miestom a TS VaK na ul. Lechkého je existujúce VN vedenie AlFe6 3x70 mm2 , ktoré bude tvoriť súčasť prívodného VN vedenia pre OS Girbeš. Prepojenie od spomínaného odbočného DB stĺpa k TS Myslava č. 5 je v súčasnosti zrealizované vzdušným VN vedením AlFe6 3x35 mm2. Jestvujúce vodiče sa nahradia vodičmi AlFe 3x70/11-1. V úseku cca 150m pred TS, kde VN vedenie prechádza cez súkromné záhrady, sa urobí prechod zo vzdušného na kábelové podzemné vedenie, resp sa použije vzdušný kábel Distri.
Napojenia transformačných staníc OS Girbeš, ako aj prepojenia medzi transformačnými stanicami navzájom budú realizované zemnými 22kV káblami 3x AXEKCEY do 1x185 mm2. Pri križovaní podzemného vedenia s komunikáciami alebo s inými inžinierskymi sieťami sa káble uložia do chráničiek, resp. betónových rúr. Pri súbehu s káblami NN, resp. s inými podzemnými sieťami je nutné dodržať minimálne odstupové vzdialenosti v zmysle príslušnej STN

Transformačné stanice
Každá transformačná stanica bude koisková a bude pozostávať z VN 22kV rozvádzača, jedného alebo dvoch transformátorov 22/04kV, 630kVA a NN rozvádzača s kompenzáciou. Z rozvádzača NN sa napoja rozpojovacie istiace skrine, ktoré budú osadené na hraniciach pozemkov v blízkosti objektov. Stavebná časť transformačnej stanice (základy) bude riešená so splnením hygienických požiadaviek STN s ohľadom na hluk, vibrácie a ochranu vôd pred ropnými látkami, ako aj požiarnej bezpečnosti. 
Okolo vstupov do transformovne bude riešené uzemnenie  ekvipotenciálnymi prahmi (tri pásy FeZn uložené v zemi v rôznych vzdialenostiach a hĺbkach). Prechodový odpor uzemnenia trafostanice musí zodpovedať príslušnej STN.
Jestvujúca stožiarová transformovňa sa zruší a v blízkosti sa postaví nová kiosková 630 kVA TS, ktorá bude zabezpečovať jestvujúce odbery a nové odbery v juhovýchodnej časti OS Girbeš.  Kiosková TS sa pripojí kábelovou slučkou z nového  prívodného VN vedenia os SS 600. 

6.4.	Vonkajšie NN rozvody
Z NN rozvádzačov v transformačných staniciach sa cez rozpojovacie istiace skrine zemnými NN káblami typu AYKY napoja hlavné NN rozvádzače jednotlivých objektov. Káble budú dimenzované s ohľadom na maximálne prúdové zaťaženie a dovolený úbytok napätia. Budú uložené vo výkope v predpísanej hĺbke v pieskovom lôžku s tehlovým ochranným krytím  a výstražnou PVC fóliou. Pri križovaní podzemného vedenia s komunikáciami alebo s inými inžinierskymi sieťami sa káble uložia do chráničiek. NN rozvodná distribučná sústava na území OS Girbeš bude navrhnutá ako kábelová prepojená sieť s uvažovaním preppojov aj na jestvujúce NN distribučné vedenia v oblasti. V ďalšom stupni PD budú upresnené výkonové bilancie pre zabezpečenie dodávky elektriny pre jednotlivé objekty, pričom návrh bude obsahovať výpočet chodu navrhovanej NN siete podľa štandardov VSE, ktorým bude overená správnosť návrhu na umiestnenie nových transformovní.  
Všetky objekty budú chránené pred atmosferickým prepätím bleskozvodnou sústavou, ktorá bude navrhnutá v zmysle STN 341390.
 
6.5.	Vonkajšie osvetlenie
Vonkajšie osvetlenie pozostáva z vonkajšieho osvetlenia okolia objektov, prístupových ciest a parkovísk. Prístupové cesty navrhujeme osvetliť pomocou cestných osvetľovacích stožiarov, ktoré sa vyzbroja vonkajšími svietidlami na výložníkoch. Chodníky navrhujeme osvetliť pomocou sadových osvetľovacích stožiarov. Intenzita osvetlenia je stanovená v zmysle STN 36 0451. Osvetlenie sa napojí káblami typu AYKY, ktoré sa uložia vo voľnom teréne v zemi - vo výkope v pieskovom lôžku s tehlovým krytím. Pri križovaní s miestnymi komunikáciami a podzemnými inžinierskymi sieťami sa kábel uloží do betónových chráničiek. Spolu s káblom VO sa vo výkope uloží aj zemniaci pás FeZn, s ktorým sa vodivo prepoja všetky osvetľovacie stožiare.
Vonkajšie osvetlenie sa bude ovládať buď automaticky pomocou fotobunky, alebo spínacími hodinami. 

6.6.	Demontáže jestvujúcich vedení
Súčasné VN vedenie, ktoré z trafostanice VVaK na Lechkého ulici napája existujúcu transformačnú stanicu TS 5 v Myslave sa zdemontuje a nahradí ba vzdušným kábelovým vedením DISTRI. Toto vedenie je naznačené na situačnom výkrese. Taktiež sa zdemontuje existujúca transformačná stanica v prípade požiadavky VSE na jej výmenu. 

6.7.	Ochrana zdravia a bezpečnosť pri práci
Práce na elektrickom zariadení môžu vykonávať len  kvalifikovaní pracovníci podľa príslušnej vyhlášky. Obsluhu el. zariadení môže vykonávať pracovník poučený (§20 vyhl. 718/2002 Z.z.). Údržbu môže vykonávať pracovník s predpísanou kvalifikáciou - Elektrotechnik (§21 vyhl. č. 718/2002 Z.z.) a vyššou, v rozsahu osvedčenia pri dodržaní podmienok ustanovených predpismi na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, bezpečnosti technických zariadení a bezpečnostno-technickými požiadavkami. Vykonávanie elektrických inštalácií NN je považované za prácu na el. zariadeniach bez napätia, resp. za prácu v   blízkosti častí pod napätím.
Zvýšené nebezpečenstvo úrazu je pri používaní elektrického ručného náradia, prenosných svietidiel, zváracích agregátov  a pri presunoch ťažkého zariadenia. Pri týchto prácach je nutné dbať na kvalitu používaných  pomôcok a dodržiavať príslušné bezpečnostné predpisy.
Zariadenie môže byť uvedené do prevádzky za podmienok uvedených v § 11 a §12 vyhl. č. 718/2002 Z.z.
Obsluhu, údržbu, prehliadky a skúšky elektrického zariadenia je nutné  vykonávať v zmysle vyhlášky č. 718/2002 Z.z., príloha č. 3.

7	Vyhodnotenie získaných poznatkov a odporúčania ďalšieho postupu

	Lokalita Košice – les Myslava – Girbeš, je vybraná zo 16 lokalít vo vlastníctve Mesta Košice, ktoré sú v správe Mestských lesov a.s. a boli navrhnuté skupinou poslancov pod vedením Ing. M. Kravčíka na odpredaj pre ”bývanie v lese”, z dôvodu získania financií na sanáciu mestského dlhu, ako aj z dôvodu ”...naštartovania novej kultúry bývania v Košiciach”, ako je uvedené v zázname z pracovného rokovania Fóra pre prípravu stratégie bývania v Košiciach (viď príloha – Záznamy...)
	Z hľadiska územného rozvoja mesta a predpokladov pre rozvoj bývania, svojou polohou medzi záhradkárskymi lokalitami a mestskou časťou Myslava, dostupnosťou a celkovým charakterom sa podľa názoru pracovníkov ÚHA mesta Košice, lokalita Košice – les Myslava – Girbeš, najviac spomedzi všetkých približuje urbanistickým parametrom územia vhodného pre bývanie. Tak ako všetky ostatné pozemky vo vlastníctve mesta a v správe Mestských lesov s.r.o. je v súčasnosti zalesnená. Z dôvodu, že využitie lesa pre účely bývania nutne spôsobí úbytok stromov, navrhuje sa vytvoriť fond pre obnovu zelene v meste, ktorý bude tvoriť 10 % z objemu financií, za ktoré sa lesné pozemky odpredajú. Druhý fond dotovaný ďalšími 10% z objemu financií, za ktoré sa pozemky v tejto lokalite odpredajú má slúžiť na humanizáciu sídlisk a budovanie verejných priestranstiev v sídliskových centrách.
	Odhliadnuc od výnimočnej situácie, spôsobenej veľkým dlhom mesta a zámerom predísť škodám, ktoré by pre mesto mohli vzniknúť v prípade nesplatenia čo i len jednej splátky (podrobnejšie viď v prílohe - záznamy z diskusií fóra pre stratégiu rozvoja bývania v Košiciach) prírodný charakter riešenej lokality skutočne vyžaduje nový prístup k problematike bývania, pokiaľ nemá byť existujúce prostredie radikálne zmenené. Táto téma – bývanie v prímestských lesoch – bola diskutovaná účastníkmi fóra bez jednoznačných záverov. Aj z dôvodov umožniť hlbšiu analýzu tejto témy na konkrétnom príklade, ÚHA súhlasil so spracovaním urbanistickej štúdie, ktorá má overiť a preukázať praktické možnosti uplatnenia princípov udržateľného rozvoja a ekologických postupov pri výstavbe a prevádzke rodinných domov a byť podkladom pre diskusiu odborníkov. Ako je naznačené v bode 2.4. Urbanistická koncepcia, dlhodobý pobyt ľudí v lese prináša množstvo stretov záujmov a protikladných potrieb prírody a človeka. Je to spôsobené predovšetkým tým, že človek už niekoľko tisícročí aktívne upravuje a mení prírodné prostredie vo svojom okolí v takej miere, ktorá je neporovnateľná s činnosťou iných obyvateľov našej planéty. Prostredie, ktoré si človek upravil, nie v každom období bolo a je, plne v súlade a harmónii s potrebami samotného človeka, pretože tie sa tiež vyvíjajú. Spracovaná štúdia je súčasťou hľadania optimálneho modelu bývania pre časť populácie, ktorú v súčasnosti dostupné alternatívy bývania v meste Košice neuspokojujú.
	Samotný rozsah štúdie, dostupné informácie ako aj časový priestor na jej spracovanie nám neumožňuje exaktne vyhodnotiť všetky pozitíva a negatíva navrhovaného riešenia. Autori štúdie sa domnievajú, že spracovaná urbanistická štúdia predstavuje teoretický model možného využitia prírodného prostredia pre bývanie, ktorý je však výrazne závislý na schopnosti a ochote účastníkov dodržiavať stanovené pravidlá. 
	V prípade, že v riešenom území budú bývať ľudia ohľaduplní voči prírode, schopní rešpektovať navrhované regulatíva, sa podstatná časť spoločenskej hodnoty riešenej lokality zachová a systém troch navzájom sa rešpektujúcich a doplňujúcich prvkov – príroda (stromy, živočíchy), ľudia-obyvatelia lokality a ľudia-návštevníci lokality bude fungovať a navzájom sa dopĺňať. 
	V prípade, že sa ukáže, že ľudia-obyvatelia lokality a majitelia pozemkov neodhadnú dobre svoje potreby a predstavy o bývaní v tesnom kontakte so silným prírodným prvkom, vznikne problém, ktorý s veľkou pravdepodobnosťou bude riešený na úkor zvyšných prvkov systému – prírody a ľudí-návštevníkov. Konkrétne dopady takéhoto vývoja sú ťažko exaktne predvídateľné. Vzhľadom na absenciu praktických skúseností s bývaním takéhoto typu v našom štáte, i v danom regióne a relatívne malou informovanosťou verejnosti o týchto typoch bývania je však riziko takéhoto vývoja potrebné vziať do úvahy. Doporučujeme preto pred odpredajom konkrétnych pozemkov realizovať niekoľko opatrení:
-	zvýšiť informovanosť o ekologických spôsoboch výstavby a prevádzky budov
-	so záujemcami o zástavbu v danej lokalite realizovať školenie, prípadne exkurziu do podobných, už fungujúcich zahraničných lokalít
-	odskúšanie celého programu v zmysle urbanistickej štúdie na malej, ucelenej časti územia. Odhadujeme, že približne po piatich rokoch je možné vyhodnotiť vplyv navrhovaných riešení na životné prostredie, ako aj mieru splnenia predstáv a očakávaní bývajúcich ľudí o ich novom bývaní

8	Záver
	
	Na záver by sme chceli poďakovať všetkým konzultantom a partnerom, ktorí prispeli k spracovaniu urbanistickej štúdie svojimi podnetmi a doplňujúcimi informáciami. Niektoré konkrétne materiály tvoria prílohy urbanistickej štúdie. Urbanistická štúdia tvorí základný materiál, pre posúdenie vhodnosti zámeru bývania v riešenej lokalite. Po jej odbornom vyhodnotení a zapracovaní vyjadrení jednotlivých kompetentných úradov, je v prípade rozhodnutia o realizácii zámeru, potrebné spracovanie ďalších podrobnejších podkladov o území i štúdií, ktoré by konkrétnejšie rozpracovali riešenia technickej infraštruktúry, podľa zvolenej a odsúhlasenej varianty riešenia bývania.